У межі будівництва нового житлового кварталу потрапила частина археологічної пам'ятки в Сокільниках.
Про це повідомляє Науково-дослідний центр "Рятівна археологічна служба" на своїй сторінці у Фейсбуці.
На території Сокільницької сільської ради частина багатошарової археологічної пам’ятки, де тривають розкопки, потрапляє у межі будівництва нового житлового кварталу.
Вперше цю археологічну пам'ятку виявили та дослідили у 1975 році – археологам вдалось виділити на ній три різночасові поселення: ранньозалізного часу (1 тис. до н.е.), зубрицької культури (3 – 4 ст. н.е.) та райковецької культури (8-9 ст. н.е.), а 1991 року пам’ятку офіційно внесли у реєстр.
![](https://image.varianty.lviv.ua/f053877be325a6a65878c946eb7c397c.jpg?width=320)
"Пам’ятка є багатошаровою, а це означає, що на цій території люди селились впродовж століть. Найцікавішими для нас є об’єкти та артефакти 5-7 ст., які ми пов’язуємо з празькою культурою, і які дають нам нові свідчення про існування та розвиток слов'янських поселень в околицях Львова" – розповіла наукова співробітниця Рятівної археологічної служби Зоя Ільчишин.
Цьогоріч науковці Рятівної археологічної служби розпочали розкопки, щоб більше дізнатись про пам’ятку, частину якої забудують. Археологи дослідили близько двох тисяч м² та виявили понад 40 об’єктів, зокрема давні житла слов’янського часу, господарські споруди та наземні конструкції, від яких залишились сліди стовпових ям.
![](https://image.varianty.lviv.ua/627ce3fbac321d6b23c9bb8ab1f7a53a.jpg?width=320)
"Празька культура – найбільш рання з культур, які чітко пов'язують зі слов'янами. Поселень представників цієї культури в околицях Львова є доволі мало. Для археологів особливо цікавим є зв'язок празької з більш ранніми культурами пізньоримського часу. Вважається, що слов'яни становили частину черняхівської культури. А зараз на пам'ятці Сокільники-1 вперше трапляються одночасно матеріали зубрицької культури (пізньоримського часу), празької та райковецької. Тобто маємо майже безперервне проживання від 3 до 9 ст. Це дуже важливо для розуміння етногенезу слов’ян" – пояснив науковий співробітник Рятівної археологічної служби Олександр Сілаєв.